Halverad fetma-utveckling i Stockholm - nytt handlings-
program för förbättrad hälsa
Landstinget i Stockholm spänner bågen och siktar på
att halvera fetman i länet till år 2013. Med hjälp av
ett handlingsprogram ska alla överviktiga och feta få hjälp
med att ändra sin livsstil och leva ett sundare liv. Den allra högst
prioriterade gruppen är barn och unga.
![](aktbilder/sll.jpg)
Andelen feta fördubblad
Under 90-talet mer än fördubblades andelen feta vuxna i Stockholm.
År 2002 var fler än varannan man och var tredje kvinna i länet
överviktig eller fet. Även barnen blev fetare under förra
decenniet och vid millennieskiftet var omkring vart femte lågstadiebarn
överviktigt och 3 - 6 procent var feta. Men samtidigt som man kunde
se att andelen överviktiga ökade hängde finansieringen
av överviktsarbetet vid Huddinge sjukhus på en skör tråd.
Det var bland annat detta som fick Birgitta Rydberg, landstingspolitiker
för Folkpartiet, att reagera för fem år sedan.
- Det kändes helt fel att landstinget inte ville finansiera det som
skulle bli morgondagens stora sjukvårdsproblem, berättar hon.
Därför föreslogs ett samlat överviktsarbete i länet.
En styrgrupp av politiker och tjänstemän tillsattes samtidigt
som expertgrupper från läkarprofessionen kopplades in. Nu är
handlingsplanen klar, och innan jul sattes den i verket. Det huvudsakliga
målet är att halvera andelen feta under de kommande tio åren.
Är det ett realistiskt mål?
- Om man inte spänner en båge... säger Birgitta Rydberg
och fortsätter - Vi har valt att ha som mål att komma tillbaka
till det läge vi hade för drygt tio år sedan. Visst fanns
det en del feta då också, men de var långt ifrån
så många som idag, säger hon.
Överviktstänkande
Överviktstänkandet ska införas i alla vårdavtal och
samtidigt får verksamhetscheferna i uppgift att se till att det
omsätts i praktiken på klinikerna. En viktig del i arbetet
är att utbilda personalen i hur man pratar med patienterna om livsstilsfrågor;
en kunskap som saknas på många håll inom vården
idag, menar Birgitta Rydberg. I handlingsplanen ingår också
vägning och mätning vid vanliga läkarbesök. På
så sätt kan man följa patienternas viktutveckling och
rycka in i tid när de börjar närma sig riskzonen.
- Jag tror att många vårdanställda tror att patienterna
upplever frågor kring deras livsstil som mer kränkande än
vad patienterna själva gör. När vi har gjort försök
har det visat sig att patienterna tycker att det är jättebra
att någon frågar dem om de här sakerna. Det har också
funnits en rädsla för det här med att väga och mäta
inom vården, men patienterna har varit väldigt positiva även
till det. Det viktiga är hur man bemöter patienterna, att man
visar respekt för dem och visar att man bryr sig, säger hon,
och betonar att det inte handlar om att få patienterna att tro att
de måste bli "hälsofreak".
- Det räcker många gånger med att ändra livsstilen
lite grann. Det är viktigt att man inte får patienterna att
känna att det är oöverstigligt, säger hon.
Hur kommer det sig att den här frågan inte tagits på
allvar inom landstinget tidigare? - Jag tror att de flesta inte har förstått
vidden av problemet förrän nu. Samtidigt har nog många
känt att de inte vetat hur man ska ta tag i det, säger hon.
Kostnad drygt 15 MSEK jämfört med 700 MSEK per år
Genomförandet av handlingsprogrammet kommer att kosta 15 miljoner
kronor under år 2005. Utöver det kommer projektet att finansieras
genom "omförflyttning av resurser", som enligt Birgitta
Rydberg till största delen innebär omförflyttning av tid
och tänkande. - Kostnaderna för fetman finns redan, men vi gör
inte rätt saker för pengarna, säger hon.
De direkta och indirekta kostnaderna för fetma och dess följdsjukdomar
beräknas kosta samhället 10 miljarder per år totalt, och
olika studier har visat att kostnaderna äter upp mellan 2 och 8 procent
av sjukvårdsbudgeten. För Stockholm läns landsting innebär
det att övervikt och fetma kostar omkring 700 miljoner per år.
![](aktbilder/magnify.jpg)
Alla överviktiga och feta skall identifieras
Enligt handlingsprogrammet ska alla överviktiga och feta i länet
identifieras, vilket motsvarar varannan vuxen. Kommer det att leda till
en ökad belastning för sjukvården? - Om vi får en
våg av nya patienter till specialistmottagningar har vi misslyckats,
säger Brigitta Rydberg, som har en stark tro på att primärvården
kan göra väldigt mycket om personalen får rätt utbildning.
- Många av de här personerna har redan idag kontakt med primärvården,
så det handlar väldigt mycket om att använda tiden med
patienterna på rätt sätt. Om en patient söker vård
för högt blodtryck räcker det inte med att skriva ut blodtrycksmedicin,
man måste också ge stöd för ändrade levnadsvanor.
Genom att hjälpa människor att göra små justeringar
i tid hamnar de aldrig över den viktnivå där de blir patienter
på grund av fetma, säger hon.
- Det kommer alldeles för många remisser till specialistenheterna
redan idag. Deras roll måste vara att ge råd och stöd
till andra enheter hur de ska handlägga patienterna.
Kommunerna har också ett ansvar
På flera ställen i handlingsplanen påpekas det att landstinget
inte kan dra hela lasset själv - det krävs bland annat att även
kommunerna tar sitt ansvar om övervikten i länet ska minska.
Bland annat handlar det om att kommunerna måste se över vad
de serverar till skollunch och mellanmål, samt se till att barnen
ges förutsättningar att röra på sig tillräckligt
mycket i skolan och på fritiden.
Vad har ni fått för respons från kommunerna? - Vi har
bara fått positiva reaktioner. Det finns ett stort intresse för
de här frågorna och många kommuner i länet har dragit
igång olika aktiviteter på egen hand. Till exempel Täby,
Norrtälje och Botkyrka. Ett annat exempel är Hägersten
som nyligen beslutat att godis och läsk ska bort från skolorna,
berättar Birgitta Rydberg.
Läskapparater kommer att försvinna
De skolledningar som fortfarande godkänner att läskföretag
installerar läskapparater i kapprummen och låter elevråden
tjäna pengar på godis "så att eleverna kan äta
sig mätta på sega råttor i stället för mat"
är otroligt naiva, menar hon.
- De vuxna måste ta sitt ansvar, säger hon. Arbetet med att
hindra barnfetman har högsta prioritet i handlingsprogrammet, och
en viktig del i det arbetet är att påverka föräldrarna.
- Påverkar man mamman i familjen, som oftast är den som handlar
och lagar mat, så påverkar man hela familjen. Barnavården
når 99,5 procent av barnfamiljerna och där har man unika möjligheter
påverka, säger hon.
Socioekonomi och fetma
Värst utsatta är de barn och vuxna som lever under sämre
socioekonomiska förhållanden. Bland universitetsutbildade kvinnor
är andelen överviktiga eller feta 25 procent. Andelen feta och
överviktiga kvinnor med enbart folkskole- eller grundskoleutbildning
är 47 procent.
Motsvarande siffror för män är 44 respektive 63 procent.
En undersökning gjord år 2002 bland barn i årskurs 3
visade att tre av tio barn är överviktiga eller feta i de fattigaste
områdena i länet. Motsvarande siffra i de rikaste områdena
var ett av tjugo barn. - Vad vi ser är att människor med hög
utbildning har lättare att ta till sig de här kunskaperna och
göra förändringar i sina matvanor än vad lågutbildade
har. Därför är det särskilt viktigt att stödja
dem, och där har barnavårds- och mödravårdscentralerna
en extra viktig roll. Alla föräldrar vet till exempel inte hur
man kan jämföra innehållsförteckningar för att
se vilken yoghurt som är den nyttigaste för barnen, säger
hon.
Under de kommande åren ska arbetet med handlingsprogrammet följas
upp och utvärderas kontinuerligt. - Man måste hela tiden våga
uppdatera vårdprogrammen i takt med att nya kunskaper kommer och
det blir en stor utmaning att se till att utbildningen av personalen hänger
med i den utvecklingen, säger Birgitta Rydberg. Stockholms läns
landsting är knappast känt för att ha ett gott samarbete
mellan den styrande majoriteten och oppositionen, men till skillnad från
i många andra frågor har det aldrig varit några stridigheter
i fetmapreventionsfrågan, säger hon. - I och med att det finns
ett konkret fullmäktigeuppdrag som alla partier står bakom
så finns det också ett väldigt stöd för oss
i det fortsatta arbetet, säger Birgitta Rydberg. - Vi kommer inte
att släppa greppet politiskt kring den här frågan, oavsett
vilken majoritet som råder i framtiden, lovar hon.
Faktaruta/
|
SLL: s handlingsprogram mot fetma:
Utifrån vision, prioriterade, grupper/insatser har följande
inriktningsmål och effektmål formulerats:
1. Förebyggande insatser riktade mot barn och ungdomar.
Alla i vården som möter barn och ungdomar ska identifiera
riskgrupper för övervikt och fetma. Målet är
att 95 procent av alla BVC- journaler ska innehålla uppgifter
om föräldrars längd och vikt år 2005, samt
att 95 procent av alla skoljournaler vid årskurs 4 ska innehålla
uppgift om längd och vikt 2006. 95 procent av alla föräldrar
till överviktiga och feta barn i årskurs 4 ska ha fått
information om barnets övervikt och fetma 2007.
2. Behandlande insatser riktade mot överviktiga och
feta barn och vuxna med komplicerade sjukdomar för att hejda
deras viktutveckling. Målet är att 95 procent av alla
diabetes- och hypertonipatienters journaler ska innehålla
vikt, längd och midjemått år 2006. Ökningen
av medel-BMI ska ha vänt 2009.
3. Behandlande insatser riktade mot barn och vuxna med fetma.
Målet är att alla med fetma som söker vård
ska identifieras och erbjudas behandling. 95 procent av journaler
gällande patienter med BMI>30 ska ha diagnosen registrerad
som huvud- eller bidiagnos 2007. 95 procent av patienter med fetma
ska uppleva sig värdigt bemötta i vården år
2008.
4. Förebyggande insatser i form av kunskapsförmedling
riktade mot vuxna med övervikt. 50 procent av den vuxna befolkningen
med BMI mellan 25-30 ska ha förbättrat sin livsstil 2003-2007.
5. Förebyggande insatser till normalviktiga vuxna.
Normalviktiga vuxna ska erbjudas kunskap om hur man motverkar risken
att bli överviktig och fet.
Det här ska vara uppnått 2013:
- All personal inom hälso- och sjukvården ska ha kunskap
om hur man ger stöd vid behov av livsstilsförändringar
- En sammanhållen vårdkedja för barn/ungdomar
och vuxna som behöver hjälp med livsstilsförändringar
ska vara utvecklad
- Det ska finnas tillgång till särskild kompetens kopplad
till livsstilsrelaterade problem i varje närsjukvårdsområde
- Vikt och längd ska finnas registrerat i patientjournaler
vid nybesök och övriga relevanta besök
- Samverkan mellan berörda specialister ska fungera
- Vårdgivarna ska ge akt på de mest sårbara
patienterna (t ex patienter med rörelsehinder, psykiska funktionshinder,
patienter som behandlas med vikthöjande läkemedel)
- Personer med övervikt och fetma får ett respektfullt
bemötande i vården
- Vårdgivare och vårdtagare har kunskap om vinster
med små livsstilsförändringar
- Personer med fetma är identifierade i vården
- Vården för personer med övervikt och fetma är
långsiktig och har kontinuitet
- Övervikt och fetma samt övriga livsstilsrelaterade
sjukdomar har hög prioritet i vården
- Det ska finnas planer för samverkan mellan landsting och
samtliga kommuner/stadsdelar om övervikt och fetma
Stockholms Läns Landstings handlingsprogram mot fetma finns
på:
http://www.sll.se/overvikt/handlingsprogram.pdf
|
NyhetsINFO 2004 11 29
www red DiabetologNytt
|